Nakon propasti pregovora o izmjenama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, nema naznaka da će politički procesi u Federaciji BiH biti deblokirani. Vlada Federacije BiH ulazi u četvrtu godinu tehničkog mandata, nisu imenovani suci Ustavnog suda Federacije BiH, u zastoju je i imenovanje ravnatelja Federalne uprave policije. Budući da protekle tri godine nije postignut kompromis, mnogi su mišljenja da do toga neće doći ni u izbornoj godini.
Ucjene i blokade – riječi su kojima bi se mogao opisati protekli mandat stranka koje čine vlast u Federaciji Bosne i Hercegovine. Sve to se odrazilo na funkcioniranje federalnih inistitucija, jer mnoge od njih mjesecima rade bez popunjenih kadrova.
I dok se čeka nastavak pregovora oko izmjena Izbornog zakona, brojni politički procesi u Federaciji BiH su blokirani. Federalna Vlada koja je u tehničkom mandatu, radi bez tri ministra. A s druge strane, ne postoji zakonski okvir koji bi onemogućio produljenje tehničkog mandata federalne Vlade.
Osim što je federalna Vlada u proteklom razdoblju ostala bez tri ministra, ministri u više ministarstava u isto vrijeme su i članovi raznih zakonodavnih tijela. Pored Vlade koja radi u tehničkom mandatu, Ustavni sud Federacije BiH i Vijeće za zaštitu vitalnih interesa nalaze se u blokadi zbog nepopunjenosti sudijskog sastava. Također, godinama se opstruira i imenovanje direktora Federalne uprave policije. U Stranci demokratske akcije glavnog krivca za sadašnje stanje vide u HDZ BiH.
EDIN RAMIĆ, potpredsjendik SDA
“Hoće li doći do rješenja. Vjerovatno treba sazrijeti ova politička kriza na način da shvate da ne mogu dobiti više od onoga što su dobili Dejtonskim mirovnim sporazumom i da uz podršku međunarodne zajednice, kakvu smo imali proteklih godina, dođemo do rješenja koja će onemogućiti blokade, a omogućiti normalno funkcionisanje BiH.”
MARINKO ČAVARA, potpredsjednik HDZ-a BiH
“Jasno da nam za sva ta imenovanja treba politički dogovor, bez dogovra ne možemo ni imenovati ni suce Ustavnog suda. Komisiju za vrijednosne papaire smo tri godine čekali da je imenujemo. Zbog toga smo imali ogromne štete po gospodarstvo. Trebamo imati politički dogovor da bi riješili te blokade, one nisu blokade, nego nemogućnost donošenja odluka i to je osnovni problem u Federaciji BiH.
Do sada je održano nekoliko sastanka stranka iz Federacije o deblokadi političkih procesa u tom entetetu, no bez rezultata. Na sastanaku održanom u ponedjeljak 20. prosinca u zgradi Parlamenta Federacije BiH, nisu se odazvali predstavnici oporbenih stranaka.
ALMA KRATINA, član Predsjedništva Demokratske fronte
“Mi smo u Klubu Demokratske fronte prisustvovali ti sastancima i dostavili smo predsjedavajućem Zaimoviću u pisanoj formi kako mi vidimo deblokadu Federacije, potrebe amandmana na Ustav FBiH. Kada se dođe u situaciju u kakvoj smo danas, da nemamo provedene rezultate Općih izbora iz 2018. godine, nemamo predsjednika FBiH, izabrane potpredsjednike, moraju postojati sankcije za one koji blokiraju i moraju postojati alternativna rješenja da ne dolazimo u ovakvu situaciju.
IRFAN ČENGIĆ, član GO SDP-a BiH
“Da bi razgovarali o narednim izborima, potrebno je da impelemntiramo rezultate izbora koji su održani. HDZ i SDA tri godine blokiraju izbor nove Vlade, predsjednika, potpredsjendika FBiH. Iako se ne izmijeni Izborni zakon, izbori će sljedeće godine biti održani.”
Datuma novih sastanaka o ovom pitanju za sada nema ni na vidiku. Pisane prijedloge za deblokadu Federacije Bosne i Hercegovine predstavnici političkih stranka dostavili su i Izaslanstvu Europske unije u BiH. Krajnji rok za izmjene izbornog zakonodavstva je svibanj 2022. godine, kada se očekuje raspisivanje općih izbora u BiH.